G.I.atelier 3 / 2015-2016 locuințe colective
https://issuu.com/g.i.atelier/docs/g.i.atelier_-_2015-2016_3_-_a4
ABORDARE ÎN ATELIER
Acest studiu a însemnat împăcarea programului de locuire colectivă cu tema, care solicita rezolvarea unui număr de apartamente şi cu locul, un teren foarte mare format din două terenuri mari, situat într-o zonă cu terenuri mai curând mici unde s-au suprapus şi alăturat în timp o serie de gesturi personale, expresie a tot atâtea voinţe ce au impus rezolvări particulare, diferite, uneori contradictorii, atât de caracteristice Bucureştiului.
Studenţii au fost îndemnaţi să analizeze şi să interpreteze valenţele locului şi posibilităţile terenului şi să adauge aici propriul lor gest, clar, răspicat, actual, care să completeze fără să mimeze, să afirme fără să nege, să transforme fără să distrugă.
Unele proiecte au pornit spre interior de la limitele formate din străzi, calcane sau doar grădini, altele de la propriul miez spre exteriorul de care s-au alăturat prin atingeri uşoare sau chiar pauze discrete. Toate au încercat să respecte condiţionările temei, să controleze densitatea, orientările şi vecinătăţile născute de aici. Toate s-au bazat pe concepte puternice, exprimate şi asumate, descifrabile de la prima vedere.
Conf.dr.arh. Iulian Gudină
muzica: Stopping By the Inn de la Twin Musicom este licențiată în baza unei licențe Creative Commons Attribution 4.0. https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Sursă: http://www.twinmusicom.org/song/298/stopping-by-the-inn
Artist: http://www.twinmusicom.org
G.I.atelier 1+2 / 2015-2016 de la oraș la program
https://issuu.com/g.i.atelier/docs/g.i.atelier_-_2015-2016_1_2_-_a4
ABORDARE ÎN ATELIER
Profitând de generozitatea temei-cadru, am propus pentru studiu două amplasamente de pe Calea veche a Moşilor, într-o zonă care încă are pe alocuri farmec şi personalitate, două terenuri situate faţa în faţă (prilej de colaborare între studenţi în analiza zonei, dezvoltarea de proiecte complementare sau elaborarea machetelor de studiu şi de sit), pentru care am sugerat construirea unor programe pornind de la scara şi caracterul locului, structurate pe o combinaţie gradată de funcţiuni private şi semi-publice (locuinţe, birouri, cazare) cu funcţiuni integral publice mai frivole (cârciumi), mai pragmatice (prăvălii) sau mai elevate (de tip cultural sau artistic), legate prin spaţii intermediare.
Sensibili la contextul trist dar plin de farmec şi potenţial, influenţaţi puternic de prezenţa bisericii Sfinţilor şi a celorlalte monumente din jur, bazându-se pe observaţii personale uneori neaşteptate, studenţii grupei au imaginat treizeci de posibilităţi diferite de activare şi regenerare a locului prin inserţii contemporane cu caracter comunitar sau social, cultural- artistic sau turistic, toate adecvate şi motivate de acesta şi, mai ales, adresate firesc preponderent tineretului.
Conf.dr.arh. Iulian Gudină
muzica: Constancy Part 1 - The Descent de la Kevin MacLeod este licențiată în baza unei licențe Creative Commons Attribution 4.0. https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Sursă: http://incompetech.com/music/royalty-free/index.html?isrc=USUAN1100775
Artist: http://incompetech.com/
G.I.atelier D / 2014-2015 proiect de diplomă
https://issuu.com/g.i.atelier/docs/g.i.atelier_-_2014-2015_d_-_a4
Pe un teren neobişnuit de mare, cu ieşire la două străzi, amplasat într-o zonă centrală cu specific preponderent rezidenţial din Bucureşti, centrul se integrează firesc în context; se ancorează la cele două străzi şi la vecinătăţi cu corpurile de diagnostic şi administrativ, respectiv terapeutic, în timp ce corpul destinat educaţiei se desfăşoară pe axul interior printr-o mişcare care creează curţi şi retrageri nuanţate, necesare activităţilor specifice programului.
Bazat pe un concept simplu şi clar, proiectul urmează principiile teoriei design-ului senzorial: planuri curate, limite clare, lumină naturală controlată, zgomot redus, spaţii hipo-senzitive şi hiper-senzitive, camere retrase, spaţii de stimulare scăzută sau crescută, etc. Volumetria fără excese şi expresia reţinută completează impresia de armonie dintre temă şi loc.
Conf.dr.arh. Iulian Gudină
G.I.atelier 3 / 2014-2015 locuirea în comunitate
https://issuu.com/g.i.atelier/docs/g.i.atelier_-_2014-2015_3_-_a4
ABORDARE ÎN ATELIER
Terenul pe care tema ni l-a propus pentru studiu la Cluj este aproape perfect: aproape în oraş, către care se lipeşte doar cu una dintre laturile mici (în rest ascunzându-se între calcane şi funduri de grădini); aproape în natură, căci se învârte în jurul a doi nuci care fixează locul; aproape pe malul Someşului, de care se agaţă cu un colţ destul de discret; aproape ideal orientat, chiar dacă are o latură cam umbrită tocmai pentru că este spre sud; aproape elocvent în sine, dacă ai răbdare să vezi ce e acolo, să intuieşti ce ar putea fi, fără să te grăbeşti să implantezi cine ştie ce soluţie prefabricată în momente de frământare idealizatoare.
Între aceste aproximări interesante a trebuit construită lumea aproape perfectă a nouă locuinţe legate de “ceva în plus”. Asta a dus inevitabil la mici ansambluri semi-izolate în sine, ordonate divers, în funcţie de interpretarea parcursului public-comun-personal-intim. Lumile imaginate de noi la atelier sunt la fel, pentru că se nasc în acel(aşi) loc, dar cresc diferit în grija diferitelor echipe de studenţi.
Conf.dr.arh. Iulian Gudină
muzica: Prelude No. 5 de la Chris Zabriskie este licențiată în baza unei licențe Creative Commons Attribution 4.0. https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Sursă: http://chriszabriskie.com/preludes/
Artist: http://chriszabriskie.com/
G.I.atelier 2 / 2014-2015 locuire individuală
https://issuu.com/g.i.atelier/docs/g.i.atelier_-_2014-2015_2_-_a4
ABORDARE ÎN ATELIER
A fost o încercare de a întoarce pe faţă şi pe dos un singur loc din Bucureştii Noi aşa cum este astăzi, un singur teren de colţ suficient de mare pentru a permite diverse ocupări, cu deschideri diferite pe patru laturi ce stabilesc raporturi nuanţate cu vecinătăţile, în ipostaze posibile de dezvoltare viitoare.
Studenţii s-au apropiat de acest loc fiecare cu gândurile, sensibilitatea şi scenariul lor de organizare a locuirii pentru propria familie imaginată. Rostul îndrumării a fost de a extrage din ele lucrurile plauzibile, potenţial valoroase şi de a le aşeza în câte un concept simplu şi puternic, regăsit în tot atâtea soluţii păstrate suficient de brute pentru a nu-şi pierde claritatea.
În cadrul grupei a existat o infinită nuanţare a răspunsului la aceeaşi problemă, ceea ce arată că valoarea studiului poate consta în varietatea căutărilor şi frumuseţea sa mai curând în diferenţele neaşteptate decât în asemănările predictibile.
Conf.dr.arh. Iulian Gudină
muzica: Ashton Manor - Stings de la Kevin MacLeod este licențiată în baza unei licențe Creative Commons Attribution 4.0. https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Sursă: http://incompetech.com/music/royalty-free/index.html?isrc=USUAN1300043
Artist: http://incompetech.com/
G.I.atelier 1 / 2014-2015 construcție și materialitate
https://issuu.com/g.i.atelier/docs/g.i.atelier_-_2014-2015_1_-_a4
ABORDARE ÎN ATELIER
Ţinând cont de intenţia declarată a departamentului de a asigura continuitatea coerentă a tematicii anului II, a părut firesc ca locul ales pentru studiul primului proiect (construcţie şi materialitate) să fie cel stabilit pentru cel de al doilea (locuire individuală) şi anume cartierul Bucureştii Noi, mai precis partea de nord-est, cuprinsă între bulevardul Bucureştii Noi şi lacul Griviţa, zonă în care alternează şi se suprapun moduri de locuire diverse.
Studenţii au fost invitaţi de pe acum să parcurgă zona, să-i observe calităţile şi defectele, să-i descopere modul de viaţă din interiorul cadrului construit existent, să-i cunoască locuitorii, să-i intuiască posibilităţile de transformare.
Şi pentru a nu rămâne în stadiul unei ipocrite contemplări idilice, au fost îndemnaţi să identifice mici nevoi locale fireşti născute din situaţii reale şi să răspundă la ele cu mici intervenţii de arhitectură, prin completări punctuale cu amenajări şi construcţii de mici dimensiuni, materializate prin folosirea adecvată a unui material preponderent.
Aşa s-au născut animarea unei străduţe prin efortul vecinilor sau a unui pasaj dintre blocuri, un mic atelier sau o cârciumioară sub viţa de vie a locuinţei, un loc de joacă sau o cafenea în colţul străzii, completări la intrarea sau în curtea şcolii, refugiul din grădină al unui scriitor sau un pavilion mobil şi inevitabilele amenajări pe malul lacului.
Conf.dr.arh. Iulian Gudină
muzica: 30 Second Classical de la Audionautix este licențiată în baza unei licențe Creative Commons Attribution 4.0. https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Artist: http://audionautix.com/
G.I.atelier 3 / 2013-2014 locuințe colective sociale
https://issuu.com/g.i.atelier/docs/g.i.atelier_-_2013-2014_3_-_a4
ABORDARE ÎN ATELIER
La ieşirea străzii Toporaşi în şoseaua Giurgiului, ţesutul vechi, cu case îndesite pe loturi mici, a fost retezat de trasarea bulevardului şi blocat de blocuri medii şi înalte. Aici, pe un teren cam cât jumătate de insulă tradiţională din zonă, rămas liber în urma demolării unei foste autobaze, s-a propus studenţilor din anul 3 studierea unui ansamblu de locuinţe colective sociale cu o sută de apartamente.
Cum să abordezi un loc care aparţine evident zonei vechi dar care depinde urbanistic de vecinătăţile mai noi? Cum să împaci afecţiunea pentru cea dintâi cu răceala indusă de cele din urmă? Cum să nu îţi reprimi nici una din porniri, dar să rezolvi şi cerinţele temei care sugerează raţionalitate urbanistic-economic-social-arhitecturală în cadrul unei repetabilităţi inerente? Cum să le pui pe toate la un loc fără să fii părtinitor sau indiferent faţă de vreunul din aspecte?
Am ajuns la concluzia în atelier că, în contextul dat, propunerile noastre trebuie să se exprime de sine stătător dar nu auto-suficient, să vindece fracturile şi să creeze legături aproape ca nişte suturi urbanistice, funcţionale şi sociale. Au rezultat ansambluri compuse punctual, liniar, compact şi mixt, simplu sau multiplu orientate, cu apartamente rezolvate nuanţat în funcţie de soluţie.
Conf.dr.arh. Iulian Gudină
G.I.atelier 2 / 2013-2014 de la sit la program
https://issuu.com/g.i.atelier/docs/g.i.atelier_-_2013-2014_2_-_a4
ABORDARE ÎN ATELIER
Dificultatea abordării temei „De la sit la program - dimensiunea publică a arhitecturii” a început odată cu stabilirea amplasamentului comun de la intersecţia străzilor Batiştei cu Arghezi, pe terenul liber de lângă actualul sediu Arcub. Un loc pretenţios, cu „potenţial public”, dintr-o zonă ultra-centrală a Bucureştiului, caracterizată prin „animaţie urbană” (aşa cum îl defineşte tema-cadru).
Dilema alegerii programului potrivit pentru acest loc şi construirea unei teme adecvate a fost sporită de variantele posibile de intervenţie pe teren, fie printr-o propunere deschisă spre oraş, prelungită la extrem înspre Teatrul Naţional, fie printr-una de închidere pe lot în spatele fronturilor refăcute la stradă, caracteristică zonei.
Conf.dr.arh. Iulian Gudină
G.I.atelier 1 / 2013-2014 centru comunitar pentru seniori
https://issuu.com/g.i.atelier/docs/g.i.atelier_-_2013-2014_1_-_a4
ABORDARE ÎN ATELIER
După ce adulţii pleacă la serviciu, iar copiii la şcoală, rămân acasă vârstnicii, persoane în general încă independente şi active, a căror experienţă, abilităţi şi înţelepciune n-ar trebui neglijate.
Cu gândul la această categorie socială în creştere şi în contextul sugerat de tema cadru, am propus studenţilor spre studiu un „Centru comunitar pentru seniori”, o temă clar definită şi dificilă, bazată pe patru concepte importante: longevitatea activă, îmbătrânirea acasă, comunicarea între generaţii, participarea în spirit comunitar.
Analiza existentului construit şi înţelegerea temei i-a condus pe studenţi într-o zonă urbană mai omogenă, liniştită, preponderent rezidenţială, în care propunerile lor să fie oportune, să se integreze şi să se dezvolte firesc.
Conf.dr.arh. Iulian Gudină
G.I.atelier 3 / 2012-2013 locuirea între public și privat
https://issuu.com/g.i.atelier/docs/g.i.atelier_-_2012-2013_3_-_a4
ABORDARE ÎN ATELIER
Prima întrebare a fost ce ar putea avea în comun 10 sau 12 familii care s-ar muta aici împreună: vârsta, componenţa familiei, preocupările, meseria, venitul mediu, o prietenie dinainte, sau doar faptul că aici au găsit un teren convenabil pentru casa visurilor lor?
A doua întrebare a fost ce e cu jumătatea de teren păstrată la o parte, cum ar trebui gospodărită: să fie folosită la comun ca un parc / loc de joacă / piaţetă semi-publică, să primească o dotare utilă tuturor sau să fie distribuită fiecăruia, să fie compactă sau să se piardă printre proprietăţi sporind confortul, sau doar să fie decupată de zona locuinţelor, urmând să primească o utilizare cândva?
Întrebări importante pentru că în funcţie de răspunsul dat s-a născut fiecare scenariu de locuire şi de amenajare a micului ansamblu situat între public şi privat, între egoism şi generozitate, între aproape închis şi aproape deschis, între respingere şi acceptare, cu infinitele nuanţe posibile.
Conf.dr.arh. Iulian Gudină
G.I.atelier 2 / 2012-2013 locuire individuală
https://issuu.com/g.i.atelier/docs/g.i.atelier_-_2012-2013_2_-_a4
ABORDARE ÎN ATELIER
Dacă prima temă - construcţie şi materialitate - a propus contactul cu un amplasament real şi cu sensibilitatea materialelor, cea de a doua temă introduce dimensiunea funcţională esenţială arhitecturii, prin inserarea unei locuinţe individuale intr-un loc deja cercetat şi înţeles.
Studenţii au fost îndrumaţi să se apropie cu grijă şi discreţie de subiectul delicat al mediului de viaţă familial, pe care să-l schiţeze în acord atât cu contextul fizic, social şi cultural al zonei, cât şi cu aspiraţiile zilei de azi.
Conf.dr.arh. Iulian Gudină
G.I.atelier 1 / 2012-2013 construcție și materialitate
https://issuu.com/g.i.atelier/docs/g.i.atelier_-_2012-2013_1_-_a4
ABORDARE ÎN ATELIER
Tema cadru a propus explorarea unui context real (compus din ţesut construit, spaţii libere şi cadru natural) şi interpretarea materialităţii prin amenajarea unui obiect, loc sau spaţiu.
Studenţii au fost îndrumaţi să analizeze în mod obiectiv şi subiectiv o arie largă, să-i descopere potenţialul şi să intervină fie prin umplerea existentului din interior, fie prin completarea acestuia spre exterior cu elemente fără funcţiune specificată, dar cu un minim de utilitate necesară.
Conf.dr.arh. Iulian Gudină